Koronavīrusa krīzes ietekme Latvijas ekonomikā visskarbāk izpaudīsies 2. ceturkšņa datos, bet periods ar augstāko bezdarba līmeni visdrīzāk būs 3. ceturksnis. Taču pirmās straujo pārmaiņu pazīmes ir redzamas jau šodien publicētajos 1. ceturkšņa rādītājos. Darba meklētāju īpatsvara kāpums ir diezgan ievērojams – tas ir pieaudzis par 1,4 procentpunktiem, sasniedzot 7,4%. Kāpums Latvijā ir straujāks nekā citās Baltijas valstīs. Lai cik daudz runātu par pandēmiju, tā nav vienīgā mūsu ekonomikas rūpe – piemēram, krasais kritums tranzītā notiek galvenokārt citu iemeslu dēļ. Tieši vīrusa radītā stresa pirmās pazīmes bija elektronikas uzņēmumu bažas janvārī par komponentu pieejamību, bet marta vidū tūrisma un nepārtikas preču tirdzniecība jau bija dziļā krīzē.
Viedokļi
15:31, 22. Mai. 2020
Finanšu nozare cieši mijiedarbojas ar informācijas tehnoloģiju jomu. Aizvien biežāk dzirdam izteikumus, ka bankas pamazām kļūst par informācijas tehnoloģiju uzņēmumiem, jo tām ir spēcīgas un skaitliski lielas informācijas tehnoloģiju nodaļas, lai nodrošinātu dažādus pakalpojumus un digitālās iespējas klientiem, vienlaikus saglabājot augstu kiberaizsardzības līmeni. Šobrīd finanšu jomā uzņēmumiem ir iespēja kļūt par uzvarētājiem vai iejusties upura lomā.
Viedokļi
07:00, 22. Mai. 2020
Visai pamatoti ir apgalvot, ka teju jebkuras valsts viens no būtiskiem ekonomikas izaugsmes priekšnoteikumiem ir tās eksportspēja. Latvijai kā mazai un atvērtai ekonomikai tas ir īpaši aktuāli. Tai skaitā krīzes brīžos, kad eksporta apjomu pieaudzēšana tiek minēta kā krīzes laiku “lielā iespēja”. Taču jo īpaši globālo krīžu laikā, kāda ir arī šī – vīrusa pandēmijas izraisītā, eksportētājiem primāri ir milzīgs izaicinājums noturēt jau līdzšinējos apjomus, kur nu vēl domāt par jaunām iespējām. Vienlaikus tomēr jāatzīmē, ka arī šajos, sarežģītajos laikos, Latvijas eksportētājiem galvassāpju būtu krietni mazāk, ja arvien vairāk tiktu izmantotas “pareizās zāles” jeb eksporta apdrošināšana.
Viedokļi
13:07, 19. Mai. 2020
Mūsdienu patērētājs visbiežāk zina, ko vēlas, un sagaida visaptverošus un ērtus pakalpojumus. Tas attiecas arī uz depozīta sistēmu. Tas nozīmē, ka ar vienu piegājienu viņš vēlas nopirkt gan pārtiku un dzērienus, gan paveikt labu darbu vides uzlabošanai, turklāt viņš nevēlas braukt vai staigāt pa pilsētu ar tukšiem iepakojumu maisiem. Lielākajā daļā Eiropas valstu, kur darbojas depozīta sistēma, par efektīvāko un veiksmīgāko sistēmas stūrakmeni ir kļuvis “return to retail” jeb “atgriešana mazumtirdzniecībā” modelis. Tas nozīmē ļoti vienkāršu sistēmu – tam, kurš pārdod depozīta iepakojumu, arī ir pienākums to savākt. Latvija ir depozīta sistēmas ieviešanas “priekšvakarā” – ko ņemt vērā no citu valstu pieredzes, lai 20 gadu ilgās diskusijas par sistēmas ieviešanu rezultētos efektīvā risinājumā, kas ir iedzīvotājiem draudzīgs?
Viedokļi
16:09, 12. Mai. 2020
Šī gada 1. ceturksnī Latvijas iekšzemes kopprodukts samazinājās par 2,9% salīdzinājumā ar pērnā gada beigām, bet gada griezumā saruka par 1,4%. Sākotnējā krīzes ietekme vairāk skāra pakalpojumu nozares, kurās pievienotā vērtība samazinājās par 2,6%, kamēr ražošanā tā joprojām bija par 3% lielāka nekā pirms gada. Tas ļoti labi atbilst priekšstatam, ko veido ziņas no uzņēmumiem. Rūpnieki martā vēl vēstīja par samērā labvēlīgu situāciju, tiem turpinot izpildīt iepriekš saņemtos pasūtījumus. Turpretim pakalpojumu nozares krīzi izjuta jau pirms jebkādu ierobežojumu ieviešanas, mainoties cilvēku uzvedībai.
Viedokļi
12:02, 5. Mai. 2020
Covid-19 pandēmija radījusi apstākļus, kad cilvēki spiesti pašizolēties un izvairīties no klātienes kontaktiem, tādēļ digitālo tehnoloģiju loma strauji palielinās, jo tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt informācijas apmaiņu un dažādu sadzīvē nozīmīgu procesu nepārtrauktību attālināti, neapdraudot savu un līdzcilvēku veselību un dzīvību. Līdz ar to šobrīd pievērst papildu uzmanību digitālās vides piekļūstamības jautājumiem ir svarīgāk nekā jebkad iepriekš.
Viedokļi
07:00, 24. Apr. 2020
Tā kā depozīta sistēmā ir iesaistīti lieli finanšu līdzekļi un savāktais materiāls ir ļoti vērtīgs – tieši krāpšanās riski var kļūt par sistēmas vājo punktu. Ieviešot depozīta sistēmu pie mums Lietuvā un kaimiņvalstī Igaunijā, līdztekus tika izstrādāti arī pilnīgas kontroles pasākumi, kas jau no pirmās dienas ir kalpojuši kā stūrakmens efektīvai divjoslu sistēmas vadībai, samazinot potenciālās krāpnieciskās darbības līdz minimumam.
Viedokļi
13:03, 15. Apr. 2020
2019. gadā darba alga pieauga par 7,2%. Šis ir viens no patīkamākajiem pērnā gada ekonomikas skaitļiem. Kopējais algu fonds pieauga vēl vairāk – par 8%. Vidējā alga sasniedza 1076 eiro jeb 793 eiro pēc nodokļu samaksas, bet mediāna bija 832 eiro jeb 613 eiro pēc nodokļu samaksas, ko varētu dēvēt par vidēji tipiskā darbinieka algu. Darba devējiem ir svarīgi apzināties šo rādītāju atšķirības, lai varētu skaidrot, ka alga nedaudz zem 1076 eiro nenozīmē darbinieka snieguma ļoti zemu novērtējumu.
Viedokļi
07:00, 3. Mar. 2020
Jaunākajā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas pētījumā par 15 gadus vecu skolēnu matemātikas zināšanām Latvija ierindojās 29. vietā, bet pērn skolēnu vidējais rezultāts matemātikas eksāmenā bija zemākais beidzamo 10 gadu laikā.
Viedokļi
07:00, 2. Mar. 2020
Vēja spārniem paskrējuši jau nedaudz vairāk nekā 10 gadi kopš laika, kad Latvijas ekonomika bija ievēlusies dziļākajā bedrē un apņēmīgi, brīžiem haotiski meklēja ceļu augšup. No daudz kā atteicāmies, daudz ko pārskatījām un nereti arī pārvilkām visam svītru un sākām no jauna. Tādēļ laika posms bijis izaicinošs un sarežģīts. Bija nepieciešami astoņi gadi, lai ekonomika atgrieztos pirmskrīzes līmenī. Tādēļ to, kas mainījies laikā no 2009. līdz 2019. gadam, izjūtu un vērtējumu saasināšanai salīdzinu ar to, kā veicies kaimiņiem.
Viedokļi
07:00, 24. Feb. 2020